Noin 50 kilometriä Oulusta sijaitseva Hailuoto on Perämeren suurin saari. Saarelta on matkaa mantereelle noin seitsemän kilometriä. Hailuoto on itsenäinen kunta ja Pohjois-Pohjanmaan ainoa saaristokunta. Oulun Riutunkarin ja Hailuodon Huikun välillä oleva lauttayhteys yhdistää saaren mantereeseen. Rakenteilla oleva kiinteä yhteys korvaa valmistuttuaan lauttayhteyden.
![Mantereelta merelle rakenteilla oleva louhepenger, vieressä lauttasatama ja siihen saapuva yhteysalus, taustalla tuulivoimaloita.](/documents/25230764/35412817/Hailuoto_Riutunkari_08-2024.jpg/e8737a8a-1d5a-98dd-bcec-93aa3885ab73?t=1724150740165)
Hankkeen taustaa
Hailuotoon johtaa Oulunsalon kautta kulkeva seudullinen tie (maantie 816), joka lähtee Kempeleestä, kulkee Oulunsalon taajaman ja Hailuodon kuntakeskuksen läpi ja päättyy Marjaniemeen, Hailuodon saaren länsiosaan. Tiellä on 6,9 kilometriä pitkä ja noin 25 minuuttia kestävä lauttayhteys. Jäätilanteen salliessa tienpitäjä pitää rinnakkaisyhteytenä auki jäätietä. Hailuodon saarelta lähtevistä matkoista arviolta noin 60 prosenttia suuntautuu Ouluun.
Hailuodon liikenteellinen palvelutaso on lauttaliikenteen ylitysaikojen ja yöliikenteen puuttumisen vuoksi huonompi kuin muualla seudulla. Lauttayhteyden taloudellisuus ei täytä sille asetettuja tavoitteita ja sen vuosittaiset käyttö- ja ylläpitokustannukset ovat noin 6 miljoonaa euroa. Lauttayhteyden jatkaminen olisi edellyttänyt lähivuosina ratkaisuja muun muassa lauttakaluston uusimisen ja tarjonnan lisäämisen suhteen.
Kiinteän yhteyden tavoitteet
Kiinteä yhteys parantaa Hailuodon valtakunnallista ja seudullista saavutettavuutta ja mahdollistaa entistä sujuvammat yhteydet Hailuotoon. Henkilö- ja tavaraliikenteen sekä paikallisen elinkeinotoiminnan edellytykset paranevat. Yhteyden myötä myös Hailuodon työssäkäyntialue laajenee.
Kiinteä yhteys tuo Hailuodon liikenteellisesti tasavertaiseksi Oulun seudun muiden kuntien kanssa. Kiinteän yhteyden kapasiteetti riittää myös huomattavasti ennustettua suuremmalle liikenteen kasvulle. Kiinteä yhteys mahdollistaa henkilöautoliikenteelle, joukkoliikenteelle, kuljetuksille, jalankululle ja pyöräilylle asetetut tavoitteet.
Hankkeen toteutus
Hanke toteutetaan allianssimallilla. Allianssin muodostavat Väylävirasto tilaajaosapuolena, GRK Suomi Oy rakennuttajaosapuolena ja AFRY Finland Oy ja A-Insinöörit Oy (ent. Plaana Oy ja Insinööritoimisto Ponvia Oy) suunnittelijaosapuolina.
Allianssisopimuksen allekirjoittamisen myötä keväällä 2022 hankkeessa käynnistyi kehitysvaihe. Kehitysvaiheessa määriteltiin muun muassa hankkeen tulos- ja kustannustavoitteet sekä toteutusaikataulu. Allianssin kehitysvaihe päättyi, kun tilaaja päätti toteutusvaiheeseen siirtymisestä huhtikuussa 2024.
Hailuodon kiinteän yhteyden rakennustyöt käynnistyivät toukokuussa 2024. Kokonaisuudessaan rakentaminen vie noin kolme vuotta. Tavoitteena on, että yhteys avataan liikenteelle loppuvuodesta 2026.
![Hailuodon kiinteä yhteys lukuina: Rakennettavaa tietä yhteensä noin 8,4 kilometriä, josta meriosuutta noin 7,7 kilometriä. Kivilouhetta ja -mursketta pengertiehen 1,3 miljoonaa kuutiometriä. Kaiteita 17,4 kilometriä. Huikun silta: pituus 767 metriä, alikulkukorkeus 18 metriä, terästä 4,4 miljoonaa kilogrammaa, betonia 8300 kuutiometriä. Riutun silta: pituus 737 metriä, alikulkukorkeus 5 metriä, terästä 2,3 miljoonaa kilogrammaa, betonia 12900 kuutiometriä.](/documents/25230764/35412817/Hailuoto_yhteys_lukuina.jpg/db25fc5e-9421-d084-18fa-91e296bba680?t=1724153736130)
Hankkeen vaikutukset ympäristöön
Kiinteä yhteys on pyritty sovittamaan suunnittelussa maisemaan mahdollisimman hyvin. Suunnittelun aikana on tehty laajasti uusia luontoselvityksiä ja virtausmallinnuksia sekä hyödynnetty aiemmin tehtyjä selvityksiä. Suunnittelussa on huomioitu alueen herkkä ja suojeltu luonnonympäristö. Lisäksi rakenneratkaisuissa on huomioitu vaativat meriolosuhteet.
Hankkeessa toteutetaan ympäristöseurantaa erillisen tarkkailusuunnitelman mukaisesti. Suunnitelma sisältää työmaan aikaisen samentuman tarkkailun lisäksi veden laadun tarkkailun sekä pohjaeläin-, kalatalous-, pesimälinnusto- sekä rantaeroosio- ja kasvillisuusseurannat.
Hankkeen kustannukset
Eduskunnan hankkeelle myöntämä valtuus on 121 miljoonaa euroa.
Hankkeen kannattavuus
Hankkeen hyöty-kustannussuhde 1,64, laskettuna 30 vuoden ajalle on positiivinen, eli hankkeeseen investoitava raha saadaan yhteiskunnalle takaisin saavutettujen hyötyjen kautta.