Rataverkko
Suomen rataverkon ylläpito, kehittäminen ja kunnossapito ovat Väyläviraston vastuulla. Toiminnan tavoitteena on pitää rataverkko kunnossa, jotta liikennöinti on turvallista ja tehokasta.
![Ilmakuva juna-asemasta: taustalla näkyy järvi sekä kaupunkiasutusta.](/documents/25230764/97272166/Väylävirasto_rataverkko_1600x900.jpg/b84f0903-b6ac-5ce6-f2f6-32bbe658ead3?t=1636357286833)
Suomen valtion rataverkon pituus vuonna 2022 oli 5 918 km, josta liikennöitävissä olevaa rataa on 5 645 km. Radoista on yksiraiteista 5 205 km ja kaksi- tai useampiraiteista 713 km.
Sähköistetyn yksiraiteisen radan pituus on 2736, ja kaksi- tai useampiraiteista rataa on 713 km.
Vuosittain kunnossapitoon käytetään lähes 200 miljoonaa euroa.
Suomen rataverkon raideleveys on 1524 mm, joka poikkeaa suurimmassa osassa muuta Eurooppaa käytettävästä 1435 mm:stä. Sähköradan jännite on 25 kV ja taajuus 50 Hz. Rataverkon suurimmalla osalla sallitaan 22,5 tonnin akselipaino. Osalla rataverkkoa on käytössä myös 25 tonnin akselipaino. Henkilöjunien suurin sallittu nopeus on 220 kilometriä tunnissa ja tavarajunien 120 kilometriä tunnissa.
Suomesta on raideyhteydet Ruotsiin Tornion kautta ja Venäjälle Vainikkalasta, Imatrankoskelta, Niiralasta sekä Vartiuksesta.
Vastuut rataverkolla
Väylävirasto vastaa
- rataverkosta
- rataverkon kunnossapidosta
- laiturialueista
Fintraffic huolehtii
- laiturinäytöistä
- kuulutuksista asemilla
- liikenteen ohjauksesta
- matkustajaliikenteestä rautateillä
- kuulutuksista junissa
- lipunmyynnistä