Monninlinjan paahdeympäristön kasvit ovat uhanalaisten ja erityisesti suojeltavien hyönteislajien ravintokasveja.
”Paahteisessa ja sorapintaisessa ratapenkassa esiintyy perhosten ravintokasveista esimerkiksi keltasauramoa ja ketomarunaa. Nämä ovat elintärkeitä alueella esiintyville erittäin uhanalaisille perhosille: sauramoviirukoille, sauramomykerökoille sekä kenttäpussikoille”, kertoo ympäristöpäällikkö Pinja Kasvio.
Lisäksi ratapenkereellä kasvaa suojeltavaa, rauhoitettua ja erittäin uhanalaiseksi luokiteltua ketonukkia. Ketonukki on yksivuotinen, lämpimillä ja kuivilla hiekkapohjaisilla alustoilla, kuten kedoilla ja radanvarsilla, kasvava kasvilaji.
”Paahdevallin tarkoituksena on ollut ensisijaisesti suojella alueella näitä kasveja ja perhoslajeja siirtämällä kasveja ja niiden siemeniä sisältäviä pintamaita radanvarresta paahdevallille sekä Kakslammin luonnonsuojelualueelle”, Kasvio kuvailee.
Radan läheisyydessä sijaitsevan paahdevallin lisäksi kasveja on siirretty turvaan kasvihotelliin Kakslammen luonnonsuojelualueelle. Lisäraiteen valmistumisen jälkeen pintamaata ja lajistoa on mahdollista siirtää ja palauttaa takaisin ratapenkereelle.
“Uhanalaisten lajien suojeleminen on tärkeää hankkeella, sillä samalla suojelemme Suomen luonnon monimuotoisuutta”, muistuttaa Kasvio.
Helsinki–Riihimäki-hankkeessa luodaan edellytykset sujuvammalle liikenteelle Suomen vilkkaimmin liikennöidyllä rataosuudella, pääradalla. Hanke toteutetaan kolmessa vaiheessa, joista ensimmäisen rakentaminen on käynnissä vuosina 2016–2024 ja toisen vuosina 2021–2028. Hanke on Euroopan Unionin osarahoittama.
![](/documents/25230764/35412339/Euroopan+unionin+osarahoittama.jpg/4b333f57-455d-21ad-6a2f-50de51f8214d?t=1631181185621)