Kupittaa–Turku-ratahanke: Logomonsillan ei ole tarkoitus toimia asemarakennuksena – väliaikaiset asemapalvelut järjestetään erillisratkaisuin
Julkaistu 17.5.2023 14.54
Kupittaa-Turku-ratahanke julkaisi maanantaina 15. toukokuuta tiedotteen, jossa kerrottiin Turun ratapihan tulevista parannuksista. Tiedotteessa mainittiin myös, että väliaikaiset asemapalvelut pyritään järjestämään mahdollisimman saumattomasti Logomonsillan yhteydessä, kun junaliikenne Helsingistä palaa Turun asemalle vuoden 2024 lopussa. Tästä on syntynyt julkisuudessa virheellinen käsitys siitä, että Logomonsilta toimisi asemarakennuksena, kunnes Turun kaupungin uusi Matkakeskus valmistuu.
Väliaikaisten asemapalvelujen suunnittelu on tässä vaiheessa kesken.
“Ratkaisuja väliaikaisten asemapalvelujen järjestämiseksi kartoitetaan Väyläviraston, Turun kaupungin ja VR:n yhteisessä työryhmässä hyvässä yhteistyössä” Turun kaupungin omistajaohjausjohtaja Jarkko Virtanen toteaa.
Väliaikaiset asemapalvelut on suunniteltu toteutettavan kahdessa vaiheessa
Ensimmäisen vaiheen väliaikaiset asemapalvelut valmistuvat viimeistään heinäkuussa 2024, kun Tampereen suunnan junaliikenne siirtyy uusille laitureille. Kupittaa–Turku-ratahanke vastaa tämän järjestelyn toteuttamisesta.
”Tavoitteenamme on järjestää asemapalveluihin mahdollisimman hyvä väliaikaisratkaisu. Suunnitelmissamme on tuoda uusien matkustajalaiturien luo lippuautomaatteja ja selvitämme mahdollisuuksia matkatavarasäilytyksen toteuttamiseen lähistöllä”, VR:n kehityspäällikkö Petri Martola sanoo.
Toisen vaiheen väliaikaiset asemapalvelut eivät ole osa Kupittaa–Turku-ratahanketta, vaan se on erillinen kokonaisuus. Toisen vaiheen väliaikaisten palvelujen toteuttamisesta neuvotellaan Turun kaupungin, VR:n ja Väyläviraston kanssa. Ensimmäisen vaiheen väliaikaiset asemapalvelut voivat olla tasoltaan vaatimattomammat kuin toisen vaiheen väliaikaiset, pitempikestoiset asemapalvelut. Toisen vaiheen väliaikaiset asemapalvelut palvelevat matkustajia, kunnes Turun kaupungin uusi Matkakeskus-hanke valmistuu. Sen tavoitteellinen valmistumisaika on vuonna 2029.
Kupittaa–Turku-ratahankkeen toteuttaminen nyt palvelee tulevaisuuden ratkaisuja
Kupittaa–Turku-ratahankkeen toteutuminen palvelee paitsi Turun kaupungin maankäytöllisten hankkeiden edistämistä kuin myös koko Rantaradan raideliikenteen kehittämistä sekä suunnitteilla olevia lähiliikennehankkeita.
“Eduskunta on myöntänyt hankkeelle rahoitusta vuosille 2020–2026. Hanke on myös saanut merkittävästi tukea Euroopan unionilta. Ihanteellisessa tilanteessa eri hankkeet olisivat seuranneet jouhevasti toisiaan. Kupittaa–Turku kaksoisraiteen rakentamista ja ratapihojen toiminnallisuuksien parantamista ei rahoituspäätöksistä johtuen ole kuitenkaan ollut mahdollista siirtää odottamaan sitä, että Turun kaupungin Matkakeskus-hanke valmistuu”, osastonjohtaja Jussi Lindberg Väylävirastosta kertoo.
Lisätietoja:
Väylävirasto, projektipäällikkö Erkki Mäkelä, p. 029 534 3822, [email protected]
- Kupittaa–Turku-ratahanke ja väliaikaiset asemapalvelut, vaihe 1
Turun kaupunki, omistajaohjausjohtaja Jarkko Virtanen, p. 050 559 0286, [email protected]
- Turun Matkakeskus ja väliaikaiset asemapalvelut, vaihe 2
VR:n viestintä, 029 4347 123, [email protected]
- VR:n asemapalvelut
Tiedote 15.5. Turun henkilöratapihan parannuksista: Kupittaa-Turku-ratahanke parantaa Turun henkilöratapihan turvallisuutta, esteettömyyttä ja esteettisyyttä
Seuraa hanketta:
vayla.fi/kupittaa-turku-ratahanke
facebook.com/KupittaaTurkuratahanke
Kupittaa–Turku-ratahankeen tavoitteena on parantaa ja sujuvoittaa raideliikennettä koko Varsinais-Suomessa ja Rantaradalla. Lisäksi hanke mahdollistaa osaltaan Helsinki–Turku nopean junayhteyden toteuttamisen. Ratapihoilla tehtävien muutostöiden ansiosta Turun asemanseudulla vapautuu maata alueen kehittämiseen ja rautatieaseman henkilölaiturialueen turvallisuus ja esteettömyys paranevat. Hankkeen rakennustyöt sijoittuvat vuosille 2022–2026. Hanke on saanut tukea Euroopan Unionilta sekä suunnitteluun että rakentamiseen.
Julkaisun sisällöstä vastaa yksin Väylävirasto, eikä se välttämättä vastaa Euroopan Unionin mielipidettä.
Tämä artikkeli on vanha. Artikkeli voi sisältää vanhentunutta tietoa ja linkit eivät mahdollisesti toimi. Julkaisumme löytyvät kootusti nykyään Doria-julkaisuarkistosta